KURZUS: Gépszerkezettan II.

MODUL: II. modul: Oldható kötések

11. lecke: Csavarkötések méretezése húzásra nyugvó terhelés esetén

|  | Tevékenység
| Olvassa el a jegyzet 30-37. oldalán található anyagot és figyeljen az alábbiakra:
| Tanulja meg a kötőcsavarok különböző terhelési eseteit. Adjon választ arra, mik az egyes esetek jellemzői. Tanulja meg az egyes méretezési esetekhez tartozó összefüggéseket.
| Követelmény
| A tananyag elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön:
| Felsorolásból ki tudja választani a csavarkötések fő terhelési eseteit. Adott terheléshez hozzá tudja rendelni annak jellemzőit. Az egyes esetekkel párosítani tudja azok méretezési összefüggéseit. Meg tudja nevezni az egyes összefüggések elemeit.

|  | Ellenőrző kérdések és feladatok
| 1.Jelölje az alábbi felsorolásban azokat a terhelési eseteket, amelyek a csavarkötésekben általában előfordulnak.
| húzás
| tiszta hajlítás
| tiszta nyomás
| tiszta csavarás
| húzás + csavarás
| 2. Csavarkötésekben az igénybevételtől függően négy méretezési esetet különböztetünk meg. Párosítsa ezeket az eseteket azok jellemzőivel! 1. Méretezés tiszta húzásra. 2. Méretezés húzással párosult csavarásra. 3. Előfeszített csavarkötés méretezése. 4. Meghúzás előfeszítő nyomatékkal, időben állandó terhelés esetén. a) A csavart összetett igénybevételre méretezzük. b) A csavarkötés teherbírását a csavar gyártási minősége is befolyásolja, amit egy ϕ jósági tényezővel veszünk figyelembe. c) σ r e d = σ h 2 +3⋅ τ c s 2 ≤ σ m e g , ha a csavar menetemelkedési szöge ψ>6° d) σ h = F A = 4⋅F d 3 2 ⋅π ( σ m e g = R e H 1,5...2,5 ) e) Ha a menetemelkedés szöge ψ<6° ⇒ σ h = 1,32⋅F A ≤ σ m e g f) A terhelés felvételéhez szükséges magátmérő d 03 = 4⋅F ϕ⋅π⋅ σ m e g g) A kötésben részt vevő elemek az anyagok rugalmas tartományában ( σ=E⋅ε ) rugókkal helyettesíthetők. h) A megnövelt magátmérő tapasztalati képlete d 3 = d 03 +6 1,1
| 3. Jelölje meg a csavarkötések fő terhelési esetei közül azt, amelyikre az alábbi jellemzők igazak!
| A csavarkötést ismert nyomatékkal előfeszítik, majd fellép az állandó nagyságú üzemi erő. A kötésben részt vevő elemek az anyagok rugalmas tartományában ( σ=E⋅ε ) rugókkal helyettesíthetők. A rugókarakterisztikák egyesítésével kapjuk a kötés erőhatás ábráját. A csavarkötés erőhatás ábrája az erőket a deformáció függvényében ábrázolja.
| A terhelés az összeszorítás után történik.
| Terhelt csavar meghúzása.
| Megszorított csavarkötés (az összeszorítás csak a terhelő erőt ellensúlyozza)
| Meghúzás előfeszítő nyomatékkal, időben állandó terhelés esetén.