KURZUS: Gépszerkezettan II.

MODUL: IX. modul: Csővezetékek és tartályok

48. lecke: Tároló- és nyomástartó tartályok

|  | (a jegyzetben 8.3. fejezet)
| Tevékenység
| Olvassa el a jegyzet 240-247. oldalán található anyagot. A feldolgozás során az alábbiakra ügyeljen:
| Tanulja meg, milyen anyagból készítenek tartályokat. Adjon választ arra, milyen célra készítenek tartályokat. Ismerje, hogy alak szerint, milyenek lehetnek a tartályok. Ábra alapján nevezze meg az egyes fenék kialakításokat. Tanulja meg az edények és edény fenekek méretezési elvét.
| Követelmény
| A tananyag elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön:
| Listából ki tudja választani a tartályok anyagait. Felsorolásból ki tudja jelölni a tartályok jellemzőit. Adott jellemzőket tud rendelni a különböző tartályokhoz. Ábra alapján felismeri a különböző kialakítású edényfenekeket. Meghatározások közül ki tudja választani az edények és edényfenekek. szilárdsági méretezésére vonatkozó előírásokat. A méretezési összefüggések tényezőit párosítani tudja azok megnevezéseivel.

|  | Ellenőrző kérdések
| 1. Válassza ki az alábbi anyagok közül azokat, amelyekből tartályokat készítenek!
| acélok,
| műanyagok,
| papír,
| alumínium,
| üveg,
| réz.
| 2. Jelölje be az alábbi felsorolásban az igaz állításokat!
| A tartályok tároló vagy nyomástartó edények.
| Tároló tartályok tervezésénél figyelembe kell venni a tárolt közeg kémiai tulajdonságait és hőmérsékletét.
| A nyomástartó tartályok méretei tapasztalati összefüggésekkel határozhatók meg.
| A nyomástartó tartályok tervezése és kivitelezése csak a vonatkozó biztonsági szabályok és szabványok előírásai alapján történhet.
Használja a szám billentyűket! | 3. Nézze meg az alábbi ábrát és tegye megfelelő sorrendbe a különböző kialakítású edényfenekek megnevezéseit! 1. kosárgörbe, 2. elliptikus, 3. félgömb, 4. sík.
| 4. A nyomásálló tartályok méretezése két részből áll. A hengeres öv méretezéséhez az alapot a kazánformula adja.
| Az elméletileg szükséges falvastagság így:
| s= ( D b +s )⋅ p t 2⋅ K n ⋅v + c 1 = D b ⋅ p t 2⋅ K n⋅v ⋅v− p t + c 1 = D k ⋅ p t 2⋅ K n + p t + c 1
Használja a szám billentyűket! | Tanulmányozza a fenti összefüggést és egészítse ki az alábbi állítást a felsorolt kifejezésekkel! A hengeres köpeny méretezésénél mértékadó átmérőnek a fal tekintjük, és figyelembe vesszük a hosszvarrat gyengítő hatását a tényezővel. 1. belső átmérő, 2. középátmérő, 3. külső átmérő, 4. szilárdsági, 5. gyengítési, 6. jósági.
Használja a szám billentyűket! | 5. Egészítse ki az alábbi állítást úgy, hogy az igaz legyen! A hengeres köpeny elméleti falvastagságát növelni kell a falvastagság pótlékkal, amely 3 részből tevődik össze: c = c1 + c2 + c3 , ahol: c1: c2: c3: 1. korróziós pótlék, 2. hőmérséklet pótlék, 3. gyártástechnológiai pótlék, 4. feszültség pótlék, 5. falvastagság pótlék, 6. a lemez negatív tűrését kiegyenlítő pótlék.
| 6. A gyakorlatban a tartályok feneke általában kosárgörbe alakú. A méretezés kiindulása itt is a kazánformula, amelyben a kis sugarú sarokgörbület feszültség-gyűjtő hatását figyelembe vesszük:
| s= D k ⋅ p t ⋅β 4⋅ K n ⋅v + c 2
| Tanulmányozza ezt az összefüggést és válaszoljon a feltett kérdésre!
| Melyik tényezővel vesszük figyelembe a sarokgörbület feszültséggyűjtő hatását a fenti összefüggésben?
| ? - jósági tényező
| c2 - falvastagság pótlék
| β - alaktényező
| 7. Az alábbiakban a tartályok méretezésével kapcsolatos állításokat olvashat. Jelölje az igazakat!
| A legkisebb köpeny falvastagság légtartály esetén s=5mm, gőzkazánnál és melegvíztárolónál s=7mm.
| A legkisebb köpeny falvastagság légtartály esetén s=3mm, gőzkazánnál és melegvíztárolónál s=5mm.
| A tartályok méretezésénél ügyelni kell arra, hogy a köpeny és fenék vastagsága között kis eltérés legyen.
| Az edényfenék átmérőjét a köpeny átmérője határozza meg.